![Зустрічаймо Масляну!](/media/cache/400x/181be476bdf957e87a19b0179f5c161f.jpg)
Масляна є одним із найстаріших свят слов'янських народів
Це справжня забава, яка зберегла свої традиції в наші дні з язичницької культури. Це смачне і неймовірно ситне свято триває цілий тиждень, який передує настанню Великого посту. Масляна є одним із церковних свят і називається ще М’ясопусним або Сирним тижнем.
Назва свята «Масляна» пов'язана з тим, що в тиждень перед Великим постом із раціону харчування вилучалися м'ясні продукти, а ось молочні ще вживати було можна, як і традиційні складові для приготування млинців: молоко, яйця, масло, сметана. У народі це свято асоціюється зі смачними печеними млинцями і веселими гуляннями. Мета таких гамірних масових заходів полягала в тому, щоб розбудити Весну від сну і прогнати геть Зиму.
Перед майбутнім постом у масляний тиждень панував достаток найрізноманітніших смаколиків, головними з яких традиційно були млинці. Пекли їх на масляному тижні щодня, а особливо багато їх готували, починаючи з четверга. Саме рум'яні млинці своєю круглою формою за часів язичництва асоціювалися у людей із сонцем.
Різноманітні рецепти млинців були таємницею кожної господині і передавалися з покоління в покоління. У кожної газдині були свої фірмові інгредієнти, але в основному, млинці пеклися на основі пшеничного, вівсяного або кукурудзяного борошна. У тісто додавали різні продукти: вершки, масло, яблука, ікру, гарбуз або картоплю.
Один із давньоруських звичаїв полягав у тому, що перший спечений млинець був за упокій усіх померлих родичів. Його традиційно віддавали убогим або залишали на підвіконні. У неділю перед масляним тижнем традиційно провідували родичів, сусідів чи друзів, а також запрошували їх у гості. У п'ятницю було прийнято пригощати млинцями своїх зятів, які неодмінно відправлялися в гості до тещі.
У стародавні часи це свято не обходилося без катань на конях, а молоді хлопці старалися спеціально до Масляної обзавестися саньми і покатати дівчат. Молоді пари обов'язково брали участь у таких розвагах. Упряжки з кіньми із дзвониками і веселим сміхом ганяли за годинниковою стрілкою навколо сіл, намагаючись розбудити природу і відлякати зиму.
Іншою поширеною розвагою було катання на санках з гір. Веселі спуски з поворотами і падіннями користувалися великою популярністю у молоді. Діти та підлітки щодуху каталися на прикрашених гойдалках. Було прийнято влаштовувати цікаві й веселі ігри. У цей час старші хлопці та дівчата активно залицялися одне до одного і шукали собі наречених, щоб після Великодня зіграти весілля.
Якщо на Масляну ще лежав сніг, на гуляннях будувалися снігові містечка або фортеці. Потім різні групи учасників намагалися штурмом взяти сніжне укріплення супротивників. Цей процес супроводжувався веселою грою в сніжки.
Ближче до вечора традиційно розпалювалося велике багаття, на якому згоряло солом'яне опудало Зими; до цього його весь день возили по вулицях. Опудало встановлювали в центрі багаття, всіляко жартували над ним і лаяли його. Навколо вогнищ водили веселі хороводи з піснями і танцями.